Medicinska škola Ante Kuzmanića

Zadar

ISTRAŽIVAČKI RAD IZ BIOLOGIJE

Koliko se brinemo o zdravlju svojih zubi?

Katarina Pedišić, 1.b

Zadar, studeni 2015.

SAŽETAK

Cilj istraživanja bio je saznati koliko se brinemo o zdravlju svojih zubi. U istraživanju je sudjelovalo pedeset osoba u dobi od 10 do 40 godina. Istraživanje je provedeno s pretpostavkom da se o zdravlju i higijeni usne šupljine brinemo dovoljno. Provedeno je anketiranje i intervjuiranje na temu higijene i zdravlja zubi. Anketa je sadržavala osam pitanja. Rezultati pokazuju da nam je važan izgled usne šupljine, zube peremo najčešće ujutro, temeljito - kružnim pokretima, posjećujemo stomatologa nekoliko puta godišnje, a u prosjeku smo prvi put posjetili stomatologa u ranom djetinjstvu. Početna hipoteza je potvrđena.

UVOD

Karijes je najraširenija bolest zuba. Zemlja koja je najbolje razvila prevenciju bolesti zuba i usne šupljine je Švicarska. Hrvati kao narod, općenito, ne brinu dovoljno o izgledu i zdravlju svojih zubi i usne šupljine (Bival, 2012). Rezultat je pojava karijesa, bolesti desni i zubnog mesa. Pojava karijesa na zubima sve se češće javlja kod djece iako ga ima podosta i na zubima odraslih. Najagresivniji oblik karijesa kod djece se javlja u dobi od šest do osam mjeseci pa do treće godine djetetova života. To je agresivan oblik karijesa koji vrlo brzo uništava mliječne zube. Uzrokuje ga kolonizacija bakterija, a posebno bakterije soja Streptococcus mutans (Klarić,2014).

Na stvaranje karijesa utječu četiri čimbenika:

nasljedne karakteristike,

prehrambene navike i zubna higijena,

prehrana u toku razvoja zuba,

imunološka reaktivnost sline na mikroorganizme (Meštrović, 2014).

Slika 1- Karijes zuba

Karijes ne nastaje preko noći. Karijes uzrokovan lošom zubnom higijenom vezan je uz nastajanje plaka. Plak je mekana naslaga živih i neživih mikroorganizama koja prianja na površinu zuba i može se ukloniti samo mehaničkim čišćenjem. Bakterije razgrađuju hranu, prije svega ugljikohidrate i tako stvaraju kiselinu koja polagano razara zubnu caklinu. Karijes se zatim širi dublje u dentin. Ako se karijes ne izliječi, karijes prodire u srčiku, što redovito izaziva neugodne bolove (Marin i Dojmi, 2014).

Nastanak karijesa može se spriječiti tako da se suzbije nastanak plaka, a to možemo na sljedeći način:

prehranom (hrana i piće bez jednostavnih šećera),

zubnom higijenom (zubna četkica, zubni konac),

ispiranje otopinama koje djeluju antiseptički.

Posljedice loše zubne higijene su: karijes (na mliječnim i trajnim zubima), brzo trošenje zuba i smanjen volumen zuba, bolesti desni, upala zubnog mesa i u konačnici gubitak zuba. Zdravlje usne šupljine utječe na cjelokupno zdravstveno stanje pa tako upala zubnog mesa i karijesni zubi mogu dovesti i do bolesti srca.

Ovo istraživanje inspirirano je željom da se djeci i odraslima ukaže na važnost redovite i pravilne higijene usne šupljine.

HIPOTEZA:

Većina ispitanika se dovoljno brine o zdravlju i higijeni svojih zubi.

MATERIJAL I METODE

Za ovo istraživanje korišteni su različiti tekstualni izvori (stručna literatura, Internet, udžbenik iz biologije, stručne publikacije), anketa i diktafon. Od metoda istraživanja provedena je analiza tekstualnih izvora, intervjuiranje i anketiranje. Anketa je sadržavala osam pitanja koja su se odnosila na brigu o zdravlju usne šupljine. Ista pitanja autorica je postavila i tijekom intervjua. U istraživanju je sudjelovalo 50 ispitanika u dobi od deset do četrdeset godina. Statistička obrada podataka provedena je u programu Microsoft Excell..

REZULTATI

Od pedeset ispitanika, trideset osoba je ispunilo anketni upitnik, a preostalih dvadeset ispitanika su intervjuirani istim pitanjima. Za analizu su iskorišteni odgovori svih pedeset ispitanika.

RASPRAVA

Analiza rezultata potvrđuje postavljenu hipotezu, odnosno potvrđeno je da se ispitanici dobro brinu o zdravlju svojih zubi. Rezultati pokazuju da zube uglavnom peremo ujutro i navečer, kružnim pokretima, u trajanju od tri minute i da redovito posjećujemo stomatologa – jednom do dva puta godišnje. S obzirom da ovi rezultati odstupaju od prethodno navedenog istraživanja (Klarić, 2014.) koje je pokazalo da djeca ne brinu dovoljno o zdravlju svojih zubi, potrebno je istraživanje ponoviti na mnogo većem uzorku ispitanika. Po mogućnosti u istraživanje bi se mogli uključiti i stomatolozi koji bi mogli dati vjerodostojnije podatke o učestalosti bolesti zuba i kvaliteti zubne higijene naših sugrađana.

ZAKLJUČAK

Na temelju provedenog istraživanja može se zaključiti da većina ispitanika relativno dobro brine o zdravlju svojih zuba tako da redovito i temeljito pere zube te redovito posjećuju stomatologa. Zubna higijena kao jedan oblik higijene je iznimno važna u svakodnevnom životu jer je povezana s općim zdravstvenim stanjem. Kvalitetna zubna higijena pridonosi boljem zdravstvenom stanju svakog pojedinca, a tako i populacije općenito.

POPIS KORIŠTENE LITERATURE:

Bival, S. (2012): „Zdravi zubi – jedna briga manje“, IZG, Veli Lošinj http://www.zdravizubi-jednabrigamanje.com/dvd.php preuzeto 05.11. 2015.

Klarić, I. (2014): „Karijes u najmlađoj dobi“ , http://www.mojstomatolog.hr/ preuzeto 05.11. 2015.

Marin, G. i Jamnicki-Dojmi, M. (2014): Biologija 1, udžbenik biologije za 1. razred medicinskih i zdravstvenih škola, Školska knjiga, Zagreb

Meštrović, B. (2014): „Kako nastaje karijes i kako ga spriječiti?“, http://www.mojstomatolog.hr/ , preuzeto 05.11. 2015.

http://www.mjesecoralnogzdravlja.com/odrasli.html preuzeto 05.11. 2015.

http://www.zzjzpgz.hr/nzl/71/zubi.htm preuzeto 05.11. 2015.